Volkswagen Kupla

Volkswagen "Kupla" (alkujaan Typ 1) on Volkswagenin ensimmäinen ja tunnetuin automalli. Kuplaa valmistettiin kaikkiaan noin 21,5 miljoonaa kappaletta vuosina 1938–2003. Sitä valmistettiin Saksassa vuoteen 1978 asti, minkä jälkeen tuotanto jatkui Brasiliassa ja Meksikossa vuoteen 2003 saakka. Kuplan tuotantomäärät ylittivät aikoinaan T-Fordin siihen astisen ennätyksen. Sittemmin Volkswagen Golfin tuotantomäärät ovat ylittäneet tämänkin luvun miljoonilla. Kuplassa on korin takaosassa sijaitseva ilmajäähdytteinen 1200–1600-kuutioinen nelisylinterinen nelitahtinen bokseri- eli vastaiskumoottori.

Historia

Kupla sai alkunsa Adolf Hitlerin aloitteesta. Hän halusi edesauttaa Saksan autoistumista halvan henkilöautomallin avulla. 

Suunnittelun reunaehdot saneltiin vuonna 1934 Berliinin autonäyttelyn avajaisissa:
- Autoon täytyy mahtua vanhemmat ja kolme lasta
- Suurin sallittu kulutus 8 l / 100 km
- Huippunopeus 100 km/h
- Kestettävä ulkosäilytys talvellakin; tämä tarkoitti käytännössä ilmajäähdytystä
- Auton oli kyettävä nousemaan 30° kulmassa olevia mäkiä
- Hinta enintään 1000 valtakunnan markkaa.

Tehtävää varten oli tarjolla kolme suunnittelijaa: Josef Ganz, Edmund Rumpler ja Ferdinand Porsche. Näistä Ganz ja Rumpler karsiutuivat juutalaistaustansa vuoksi, ja niinpä tehtävään valittiin itävaltalainen Porsche.

Projektille määriteltiin kireä aikataulu joka ei kuitenkaan pitänyt muun muassa siksi että toiset saksalaiset autonvalmistajat vaikeuttivat hanketta, sillä ne eivät katsoneet hyvällä uuden kilpailijan tulemista markkinoille.

Porschella oli ennestään kokemusta vastaavanlaisten autojen suunnittelusta, sillä hän oli aiemmin vastannut Zündapp Typ 12 ja NSU Typ 32 -prototyyppien suunnittelusta. Ratkaisevaksi muodostui kuitenkin läheinen tuttavuus muiden autosuunnittelijoiden kanssa. Ennen Hitlerin suunnittelutoimeksiantoa Porsche oli tutustunut Steyrilla työskennellessään myöhemmin kuplan muotoilusta vastanneeseen maanmieheensä Erwin Komendaan, Béla Barényiin ja tšekkoslovakialais-itävaltalaiseen Hans Ledwinkaan. Barényi oli laatinut tutkielman pienestä kansanautosta jo 1926 ja tästä syystä hänelle on jälkeen päin jopa vaadittu kunniaa Volkswagenin keksimisestä. Kuitenkin merkittävimmäksi hyödyksi koitui tuttavuus tässä vaiheessa jo Tatralle pääsuunnittelijaksi siirtyneen Ledwinkan kanssa. Porsche myönsikin jälkeen päin 'kurkkineensa Tatran uusia suunnitelmia Ledwinkan olan ylitse.

Porschen pikkuauton ensimmäiset prototyypit valmistuivat jo 1935. Auton nimeksi tuli KdF-Wagen kansallissosialistisen työläisjärjestö Kraft durch Freuden mukaan. Autotehdasta varten rakennettiin kokonainen uusi kaupunki, Stadt des KdF-Wagens, jonka nimeksi vaihtui myöhemmin Wolfsburg. Autolle oli kaavailtu 120 000 kappaleen vuosituotantoa vuodelle 1940. Rahoitusta haettiin myymällä 300 000 autosäästäjälle kuponkeja. Toisen maailmansodan syttyminen vuonna 1939 muutti suunnitelmia, ja KdF-tehdas alkoi tuottaa sotavarusteita. Tuotantolinjoilla valmistettiin Volkswagen-malleja Kübelwagen ja Schwimmwagen. Kuplien tuotanto jäi 600 kappaleeseen, mikä oli pettymys säästäjille. Sodan jälkeen tehtaan lopun uskottiin tulleen, mutta uuden johtajan Heinrich Nordhoffin ja uuden automallin Exportin myötä tehdas saatiin pelastettua.

Patenttikiista

1930-luvun lopulla KdF-Wagenin lopullisten prototyyppien valmistuessa Tatralla huomattiin Porschen hyödyntäneen heidän kehittämiään ratkaisuja. Yhtäläisyyttä havaittiin erityisesti Tatra T97:n ja hieman vanhemman V 570:n kanssa. Selkeitä patenttirikkomuksia havaittiin kymmenkunta, ja Tatra alkoi perätä hyvitystä oikeusteitse. Porsche pyrki sopimaan asiaa Tatran kanssa neuvottelemalla, mutta Hitler ilmoitti ratkaisevansa ongelman itse. Näin kävikin vuonna 1938 Saksan miehitettyä Tšekkoslovakian Sudeettialueet, mukaan lukien Tatran tehtaat Kopřivnicessa.

Vuoden 1939 Berliinin autonäyttelyssä Saksan määräysvalta konkretisoitui, kun Tatra T97 poistettiin näyttelystä ennen avajaisia. Vaikka se ei suoranaisesti ollutkaan samaa koko- ja hintaluokkaa KdF-Wagenin kanssa, autojen tekniset ja muotoilulliset yhtäläisyydet olivat saksalaisille kiusallisen ilmeisiä. Samana vuonna T97:n valmistus määrättiin lopetettavaksi.

Toisen maailmansodan jälkeen vanha patenttikiista nostettiin jälleen esille. Tatra oli nyt kansallistettu, joten asianomistajana oli Tšekkoslovakian valtio. Oikeuden päätös saatiin lopulta vuonna 1961, jolloin Tšekkoslovakian valtio sai hyvityksenä patenttirikkomuksesta kolme miljoonaa Saksan markkaa. Summaa voi pitää pienenä, kun sitä vertaa Kuplan 21 miljoonan kappaleen valmistusmäärään.

Aikajana

- Vuonna 1936 rakennettiin ensimmäiset prototyypit.
- Vuonna 1945 kuplan tuotanto aloitettiin.
- Vuonna 1950 tuotiin Suomeen ensimmäiset Volkswagen Kuplat. Suomessa autoa myytiin aluksi nimellä Kansanauto, mutta hiukan myöhemmin nimi muutettiin alkuperäiseksi Volkswageniksi.
- Vuonna 1955 valmistui miljoonas Volkswagen.
- Vuonna 1965 Volkswagen nousi ensimmäistä kertaa rekisteritilastojen ykköseksi.
- Vuonna 1972 Kupla-mallista tuli historian myydyin automalli sen ohittaessa Fordin T-mallin.
- Vuonna 2003 viimeinen Kupla sarjanumerolla 21529464, valmistui Pueblan tehtaan tuotantolinjalta Meksikosta.

Yleistä

Kupla oli suunniteltu Saksan autobahneille, ja sillä pystyi ajamaan huippunopeutta jopa tunteja ilman pelkoa moottorin ylikuumenemisesta. Ilmajäähdytys ei tarjonnut kovin hyvää lämmityslaitetta, mutta poisti huolen jäähdytysnesteen jäätymisestä pakkasella. Tämä yhdistettynä aikanaan suuren 15" rengaskoon tuomaan hyvään etenemiskykyyn auraamattomassa lumihangessa teki Kuplasta erittäin suositun 1950-luvun Suomessa.

Tuontisäännöstelyn ollessa Suomessa voimassa aina 1960-luvun alkupuolelle joutui uutta Kuplaa jonottamaan jopa vuosia ja vähän käytetystä saattoi saada uutta paremman hinnan. Lainsäädäntö mahdollisti tietyille työntekijäryhmille ns. merimiesautojen tuonnin kiintiöiden ulkopuolelta, näistä suurin osa oli kysyttyjä kuplavolkkareita.

Kuplan valmistusajan alkupuolella 1950–60-luvuilla oli hyvin tavallista, että pikkuauton moottori kesti vain n. 100 tkm. Volkswagenin jälleenmyyjä organisoi kätevästi toimivan vaihtokonejärjestelmän. Myöhemmin moottorin vaihtamisessa järjestettiin näytösluontoisia kilpailuja, nopeimmat alan harrastajat vaihtoivat ne jopa muutamassa minuutissa paikalleen.
Kuplavolkkarissa on kantava pohjalevy ja erillinen kori. Tämä mahdollistaa korin vaihtamisen helposti ja erilaisia avonaisia hiekkakirppuja tai urheiluautokopioita tulikin rakennussarjoina markkinoille 1960-luvulta alkaen.

Kuplassa on vääntösauvajousitus (poikkeuksena 1302/03-mallit joissa on edessä MacPherson-tyyppinen joustintukijousitus).