Briiffi 2 (ryhmä 6)
Saimme tehtäväksi analysoida Helsingin Sanomien artikkelia Johan Galtungin ja Mari Holmboe Rugen uutiskriteerien valossa, tutkia täyttäyisivätkö kriteerit artikkelin kohdalla. Galtungin ja Rugen luokitus perustuu 1965 tehtyyn tutkimukseen. Vaikka monet muutkin (esimerkiksi Bell ja Ryan) ovat tämän jälkeen tutkineet uutiskriteereitä, Galtungin ja Rugen luokitus on edelleen laajasti tunnettu ja käytetty.

Uutiskriteereillä tarkoitetaan niitä aspekteja, jotka vaikuttavat siihen, miten paljon näkyvyyttä uutinen mediassa saa ja toisaalta, siihen miten paljon huomiota se vastaanottajilta saa. Toisin sanoen, miten suuri uutisarvo sillä on. Nämä kriteerit eivät ole universaaleja vaan ne  vaihtelevat kulttuurin mukaan. Galtungin ja Rugen luokittelu keskittyy pääasiassa sanomalehtiin ja radio- ja TV-uutisiin. Heidän listauksessaan on mainittu kaksitoista vaikuttavaa tekijää eli uutiskriteeriä:

1)  	Kielteisyys / Negativisuus
2) 	Tuoreus
3)  	Läheisyys / Kultuurinen merkittävyys
4)  	Yhdenmukaisuus / Toistuvuus / Odotettavuus
5)  	Selkeys / Yksiselitteisyys
6)  	Odottamattomuus / Yllätyksllisyys
7)  	Superlatiivisuus / Voimakuus
8)   	Relevanssi
9)   	Henkilöitävyys
10)	Eliittihenkilöt
11)	Edustavuus
12)	Faktisuus

Ryhmämme valitsi analysoitavaksi 4.10.2012 Helsingin Samomissa julkaistun artikkelin, jonka otsikko on ”438 päivää Etiopian vankina”. Artikkeli käsittelee kahden ruotsalaisen toimittajan Martin Schibbyen ja Johan Perssonin kokemuksia ajasta, jonka he viettivät etiopialaisessa vankilassa vuosina 2011 ja 2012.

438 päivää Etiopian vankina - Galtungin & Rugen 12 uutiskriteeriä

1) Kielteisyys / Negativisuus:
Tämä kriteeri perustuu havaintoon, että sellaiset uutiset, jotka kuvaavat negatiivisesti päättyneitä tapahtumia uutisoidaan todennäköisemmin kuin positiivinen. Tämän uutisen kohdalla kriteeri ei täyty siinä mielessä, että lopputulos ei ollut negatiivinen: ruotsalaiset toimittajat vapautettiin. Tästä huolimatta artikkelissa on lukuisia negatiivisia aspekteja, jotka ovat tärkeässä asemassa artikkelissa: toimittajien pelko, epävarmuus siitä, mitä tulisi tapahtumaan sekä epäinhimilliset vankilaolosuhteet.

Kaikkein vaikein hetki vankeudessa oli se ilta, jolloin ruotsalaiset Schibbye ja Persson olivat juuri saanet kuulla saavansa syytteet terrorismista.   

Artikkeli alkaa tällä lauseella. Tämä lause herättää lukijassa välittömästi tunteita ja pakottaa hänet kohtaamaan toimittajien toivottomuuden ja kuolemanpelon. Sanapari ”vaikein hetki” on mitä suurimmassa määrin negatiivista uutisointia ja herättää kiinnostuksen. Ensimmäisen lauseen sana ”terrorismi” on omiaan herättämään kielteisiä ja pelonsekaisia mielikuvia (Guantanamon vankileiri, Husseinin ja bin Ladenin teloitukset jne.)

Negatiivisuus on läsnä myös siinä, miten kauheita elinolosuhteita kuvataan: sänkyjen puuttuminen, täydet sellit (kaksisataa vankia samassa huoneessa), ankeat saniteettitilat, taudit, toisten vankien kuolemat ja järkyttävän yksipuolinen ruoka.

2) Tuoreus
Artikkeli on hyvin ajankohtainen, koska vangit vapautettiin syyskuussa 2012. Artikkeli on elävä kuvaus vankila-ajasta, siitä välittyy se, että vankila-ajan kokemukset ovat edelleen akuutteja toimittajien elämässä: lukija todella kokee olevansa toimittajien mukana tilanteissa, joita he kuvaavat. Artikkeli ei toimisi samalla tavalla eikä herättäisi samanlaisia tunteita, jos toimittajat kuvaisivat heille vanhoja - jo käsiteltyjä - esimerkiksi kymmenen vuotta vanhoja tapahtumia. Tieto siitä, että toimittajat olivat vielä noin kuukausi sitten niissä olosuhteissa, joita he kuvaavat, on omiaan herättämään voimakkaita tunteita lukijassa.

6) ODOTTAMATTOMUUS/ YLLÄTYKSELLISYYS
Artikkelin odottamattomuus ja yllätyksellisyys ei ole suuri, jos uutisointia toimittajien kohtalosta on muuten seurannut. Toisaalta, teksti inhimmillisti henkilöitä, joka yllätti lukijaa. Artikkelissa on kerrottu henkilökohtaisempia asioita mitä aikaisemmin, mutta tapahtumien kulussa ei niinkään ollut yllätyksellisyyttä. Toisaalta koko artikkelissa käsitelty tapahtumaketju jo itsessään oli odottamaton ja yllätyksellinen, eli lukijalle joka ensi kertaa tutustuu toimittajien kokemiin tapahtumiin saattaa teksti olla hyvinkin ennalta-arvaamaton, ja tekstin tapahtumat yllättäviä. 
Toki yllätyksellistä koko tapahtumassa on se ettei Etiopia luovuttanut toimittajia aikaisemmin. Kuten artikkelissakin todetaan, eikö Etiopia ollut kiinnostunut laikaan kansainvälisistä suhteista. Ja laajemmin ajatellen tapahtumia, odottamatonta on että toimittajan työtä tekevälle ihmiselle annetaan noinkin vakava tuomio.

7) SUPERLATIIVISUUS/ VOIMAKKUUS
Artikkelin superlatiivisuus ja voimakkuus ei mielestäni ole suuri, vaikka onkin paljon ajatuksia herättävä ja tunteellinen. Artikkelissa kyse on kuitenkin mielestäni selviytymistarinasta ja jollain tapaa jopa hyvin surullisesta tapahtumasta ja yhteiskunnasta. En kuitenkaan usko että artikkelin on tarkoitus liioitella tai väheksyä tapahtumia, ne kerrotaan tekstissä neutraalisti, vaikka onkin itsestään selvää että tarina dramatisoituu kun tapahtumien henkilö on äänessä tekstissä.

8) RELEVANSSI
Tekstin vaikutus omaan elämääni on (ikävä kyllä) vähäinen. Tietenkin artikkelli pistää lukijan ajattelemaan kuinka koville toimittajat ovat joutuneet, kuinka onnekkaita olivat kun pääsivät pois ja kuinka epäinhimillistä Etiopian johto on, kuinka valtio lakaisee maton alle ongelmia ja kieltää sananvapauden. Tapahtumat sijoittuvat kuitenkin aika kauaksi omasta elämästä, joten on vaikea suhtautua asiaan henkilökohtaisesti. Ei voi kun ajatella kuinka hienosti asiat loppujenlopuksi suomessa on ja tuskastua ajattelemaan kuinka huonosti voisivat asiat olla.

9) Henkilöitävyys
Tarkastelemassamme artikkelissa henkilöitävyyden kriteeri täyttyy ainakin siinä mielessä, että toimittajien Shibbye ja Persson kokemusten kautta kuullaan Etiopian propagandasta, karuista vankilaoloista ja diktatuurihallinnosta. Artikkelin kirjoittaja toteaa, että kyse on sananvapaudesta ja journalistien työstä konfliktialueella. Ensin en ajatellut, että toimittajien piinakertomuksen kautta henkilöityisi jotakin heidän edustamaansa aatetta tai organisaatiota. Etiopian toimista kerrottaessa ei nostettu esiin tiettyjä henkilöitä, 
kuten vaikkapa diktaattoria - pahan henkilöitymää. Sellainen kuva nousi, että maassa vallitsee sorto, levottomuus, kieroutuneisuus, korruptio, vainoharha. Ruotsalaiset edustavat länsimaista hyvinvointimaata joka joutui tempaistuksi osaksi riehuvaa arabikevättä. 
En tiedä tuleeko Shibbyetä ja Perssonia ajatella julkkiksina, ainakin he ovat jossakin määrin sitä vankila-aikansa jälkeen, mutta eivät lähtökohtaisesti tulleet uutisoiduksi sen takia. Ehkä toimittajan ammattia voidaan ajatella jonkinlaisena koskemattomuuden tuovana eliittiammattina, jonka takia on odottamattomampaa, että vangitseminen ja koko selkkaus tapahtui heille? Mutta en ole varma, ettenkö olisi yhtä kiinnostunut, jos kyse olisi epäonnisista turisti-nobodyista.
 (Mieleen tulee Filippiinien panttivankidraama 2000-vuonna, mutta siinä saattaa  vaikuttaa myös maantieteellinen läheisyys.) 

10) Eliittihenkilöt/eliittivaltiot
Eliittisyyttä voidaan soveltaa myös valtion kohdalla. Esimerkiksi Yhdysvaltojen poliittisista kuvioista uutisoidaan enemmän kuin vaikkapa Thaimaan, koska sillä on meihin enemmän vaikutusta.Monestakin syystä jokin valtio ja siihen liittyvä uutisointi kiinnostaa enemmän kuin toinen. Jos ruotsalaisten sijaan terrorismista epäiltynä oltaisiin vangittu vaikkapa pari afgani-toimittajaa? olisiko uutisointi ollut samaa luokkaa? Varmastikin uutiskynnykseen ennen tätä vaikuttaa jälleen tapahtuman läheisyys suomalaisille, eikä Ruotsia voida pitää eliittivaltiona samalla lailla kuin Yhdysvaltoja. Mutta kun hyvinvointivaltion kansalaisille tapahtuu pahaa, ylittää se ehkä uutiskynnyksen varmemmin. Voisi kuvitella, että meille ajatus ruotsalaisesta terroristista on okseenkin epätodellinen, ja että jonkin toisen kansalaisuuden kohdalla syyttömyys ei näyttäytyisi suoralta kädeltä niin selvänä.
+) muita syitä uutisointiin: konfliktilla on uutisarvoa

11)Edustavuus: 
Uutisen päähenkilöillä on vaikutusvaltaa sillä he ovat toimittajia. Perimmäinen syy pidätykseen on ollut juuri heidän ammattinsa ja median vaikutusvalta mitä vastaan etiopia on yrittänyt taistella.Etiopian on käyttänyt hyväksi pidättämiensä toimittajien asemaa. UUtista lukevan näkökulmasta uutinen vaikuttaa vakuuttavammalta kun kyseessä on puolueettomat osapuolet eli toimittajat joiden alkuperäinen tehtävä on ollut vain uutisoida öljy-yhtiöistä muulle maailmalle eikä suinkaan olla osallisena terrorismiin. Jos kyseessä olisi joku muu kuin toimittaja tilanne ei olisi niin vakuuttava.

12)Faktisuus:
Uutisessa ei käytetä lainkaa tilastoja eikä väitteitä vahvisteta tilastollisesti. Päähenkilöiden omat kertomukset ja yksityiskohtaiset kuvaukset vankilan olosuhteista riittävät vakuuttamaan lukijan uutisen aiheellisuudesta.

Lähteet:
1) http://mediaresearchhub.ssrc.org/icdc-content-folder/news-values/
2) http://en.wikipedia.org/wiki/News_values