MAISA ALOITTAA

produsage
tuottaja/käyttäjä <-samoja ihmisiä
 
-raja tuottajien ja käyttäjien välillä hämärtyy, tai poistuu kokonaan
-kollaboraatio tyypillistä
-open platform productions
-open source – avoin lähdekoodi - creative commons-lait. esim. saa muokata ja loputtomasti käyttää, kunhan jokainen tehty versio on kaikille avointa (ideologia ilmaisesta ja loputtomasta ja loputtomasti kasvavasta määrästä vapaasti käytettävää informaatiota)
-content often unfinished and in continuous process of development
eli siis sisältö jatkuvan kehityksen kohteena
-tyypillistä myös mahdollisuus seurata prosessia, esim mahdollista löytää aiemmat versiot
esim wikipedia, koska paljon tekijöitä, ja muutoksista pidetään kirjaa automaattisesti

kickstarter eroaa siinä mielessä, että tuottajat on useimmiten ennalta määrättyjä, ja projektilla on selkeä suunta ja päämäärä. mutta tuottajia voi silti olla vaikka kuinka monta projektia kohti. ja sitoutuminen projektiin saattaa olla eritasoista verrattuna “normaaliin” tuottamistapaan, eli että rahoitus yhdestä paikasta, ja kaikki saa normaalisti työstä palkan. enemmän vapaaehtoista työtä.

Joukkorahoitus

JONNA JATKAA
- Mahdollinen idean tai yrityksen rahoitus metodi. Idean/yrityksen/jonkun keksinyt henkilö esittää ideansa (yleensä internetissä) kohdeyleisölle, joka puolestaan päättää itse haluaako rahoittaa kyseistä hanketta. Joukkorahoitukseen voi osallistua vaikka euron panoksella, jos haluaa ja sen tarkoituksena on kerätä rahaa idealla (esim. pelille) joka ei pakolla pääsisi tuotantoon ”normaalisti” esimerkiksi tuottajien kautta. Näin kuluttajat pääsevät itse päättämään onko tuote sellainen jonka he haluavat omistaa ja jota tulisi tukea että se saataisiin tehtyä.

- Rahojaan vastaan ihmiset saavat vastikkeita, esimerkiksi pelien tapauksessa voit saada pelin itse, sitten kun se valmistuu.

- Vastikkeita on yleensä eri arvoisia. Esimerkiksi 5 eurolla voi saada vain kiitos-sähköpostin, mutta 40 eurolla saattaa saada valmiin tuotteen. Mitä suuremman summan henkilö lahjoittaa, sitä suurempi ja parempi vastike yleensä on.

- Joukkorahoitukset järjestetään esimerkiksi Kickstarterin kautta, joka tarjoaa projektien luojille helpon alustan joilla mainostaa projektiaan. Joukkorahoitusta järjestävät yhtiöt saavat prosentuaalisen summan projektin keräämästä loppusummasta, jolla se rahoittaa toimintaansa.

ELSA JATKAA
- Jos joukkorahoitus ei onnistu, eli idea ei ole kuluttajien mielestä tarpeeksi kiinnostava, se todennäköisesti jää toteutumatta kokonaan. Rahoituksen epäonnistuessa annetut lahjoitukset eivät mene kohteelle, vaan ne joko palautuvat lahjoittajille tai niitä ei veloiteta ennen kuin projekti on varmistettu. 
meritocratia - ajatus että menestyminen on omista vahvuuksista kiinni, eikä siis sattumanvaraista. eli hyvät asiat menestyy paremmin kun huonot.

- Esimerkkinä onnistuneesta joukkorahoituksesta Homestuck peli. Homestuck-nettisarjakuvan luoja Andrew Hussein halusi tehdä sarjakuvastaan pelin, mutta koki että ei saisi ideaa läpi tuotantoyhtiöille, joten hän perusti Kickstarterin. 

- Projektille määriteltiin summaksi 700 000 dollaria, jolla peli saataisiin tehtyä. He aloittivat promoamisen faneille ja kahdessa päivässä kasassa oli kaksi miljoonaa. 

- Fanit saatiin mukaan tarpeeksi hyvällä idealla ja hyvillä vastikkeilla ja projekti keräsi rahaa yli odotusten.

Joukkorahoitus Suomessa

- Suomessa on olemassa rahankeräyslaki, joka määrittelee, että rahaa pystyy keräämään vain rekisteröity yritys tai yhdistys ja rahojen on mentävä vain yhteiseen hyvään, mutta rahoille ei saa antaa vastikkeita. Tämä taas on joukkorahoituksien yleisin ja toimivin malli.

- Toistaiseksi lakiin ei ole tulossa muutosta

- Tämä on huono asia, koska muualla maailmassa joukkorahoituksista on valtavasti myönteisiä esimerkkejä, ja Suomessa olisi varmasti myös hyviä ideoita, jotka eivät ilman joukkorahoituksia pääse pinnalle.

Kickstarter vs. IndieGoGo
Investment vs Donation
Kickstarter:
- 5% palkkio palvelulle kaikista toteutuneista kampanjoista 
- keskimääräinen joukkorahoitus per projekti 5000 $
- onnistuneita kampanjoita 44%
- “kaikki tai ei mitään” malli
- Tarkat säädökset minkälaisia kampanjoita voi järjestää
- Tukee vain yhden tuotteen kehitystä, ei yhtiöitä yms.

IndieGoGo
- 4% palkkio palvelulle kaikista toteutuneista kampanjoista
- keskimääräinen joukkorahoitus per projekti 3700 $
- onnistuneita kampanjoita 20%
- Lahjoitukset on madollisuus saada projektin onnistumisesta riippumatta (korkeampi palkkio palvelulle, 9%)
- Kampanjat voivat rahoittaa mitä tahansa, “Fund my life” tyylisistä henkilökohtaisista lahjoituskampanjoista yritysten aloittamisen rahoittamiseen

-------------------------------

-“Kaikki tai ei mitään” malli on hyödyllinen siksi että mahdollisuus siitä ettei tuotteen tekijä tai rahoittajat saa mitään ajaa ihmisiä levittämään tietoa nopeammin ja kovemmalla tarmolla (this sentence is piutiful) mikä taas ajaa kampanjan  success ratea(suomeksi????) ylöspäin. Lisäksi se tuo rahoittajille turvaa koska heillä on ns. sosiaalinen todistus (aaaaaaghhh) siitä että tuote myös toteutuu.
- Miksi “kaikki tai ei mitään” malli vaikuttaa niin pelottavalta tuotteen kehittäjälle, on syy miksi se myös toimii. On suuremmat mahdollisuudet että ihmiset päättävät rahoittaa tuotetta isommalla määrällä kuin IndieGoGo:ssa, jossa yleensä lahjoitetaan pienempiä summia. IndieGoGolla on myös vähemmän painoarvoa ja uskottavuutta mediassa löyhien sääntöjensä ja huonon onnistumisen mahdollisuutensa takia, ja uutiset uusista tuotteista ja kampanjoista yleensä koskevatkin kickstarteria.